1986 में चेर्नोबिल विद्युत संयंत्र के नष्ट होने के बाद यह परमाणु दुर्घटना सबसे भयंकर थी। अन्वेषक इस निष्कर्ष पर पहुँचे थे कि इसके मूल कारणों में से एक कारण असावधानी था: सुविधा के प्रभारियों को यह लगा था कि उनकी संरक्षा प्रणालियाँ मज़बूत थीं, और उसमें कोई कारगर निगरानी प्रणाली मौजूद नहीं थी।
Tato jaderná havárie byla nejhorší od výbuchu v jaderné elektrárně Černobyl v roce 1986. Vyšetřovatelé dospěli k závěru, že jednou z nepřímých příčin bylo sebeuspokojení: vedení elektrárny věřilo, že bezpečnostní systémy jsou robustní, a v objektu neexistoval efektivní nezávislý dohled.