जब इस स्तर पर होनेवाली जनसंख्या वृद्धि को तीव्र शहरीकरण के साथ जोड़ दिया जाता है, तो इससे जुड़े पर्यावरणीय और सामाजिक प्रभाव नीति संबंधी भयंकर चुनौतियों का रूप धारण कर लेते हैं। 2014 में, विश्व स्वास्थ्य संगठन (डब्ल्यूएचओ) ने यह निर्धारित किया कि दिल्ली में दुनिया की सबसे खराब वायु गुणवत्ता (महीन कणों के संकेद्रण के आधार पर) है, जबकि शीर्ष चार स्थानों में भारतीय शहरों का स्थान है और शीर्ष 18 स्थानों में 13 में भारतीय शहरों का स्थान है।
Když se tak překotný růst populace zkombinuje s rychlou urbanizací, mohou s tím spojené ekologické a sociální dopady představovat obrovský politický problém. V roce 2014 Světová zdravotnická organizace (WHO) konstatovala, že Dillí má nejhorší kvalitu ovzduší na světě (měřeno podle koncentrace pevných částic), přičemž indická města zaujímají na žebříčku první čtyři místa a třináct z osmnácti nejvyšších příček.